Banky zpřísnily půjčky, lidé často uvěří podvodníkům
Kvůli finanční krizi se množí případy, kdy lidé, kteří nedosáhnou na bankovní úvěr, naletí zprostředkovatelům půjček. Často tak ztratí své poslední peníze.
Jako třeba Karolína Klusáková z Prahy.
Sedmadvacetiletá zdravotní sestra přišla tento týden o čtyři tisíce korun. Nedostala úvěr, a proto reagovala na inzerát „snadné půjčky“. A přišel šok. „Dostala jsem se do klasického soukolí vytloukání klínu klínem,“ popisuje svoje problémy mladá žena. „Kvůli pokutě a nedoplatku z finančního úřadu mi narostly dluhy na dvaačtyřicet tisíc. V České spořitelně mi řekli, že ještě před půl rokem bych se svým sedmnáctitisícovým příjmem uspěla, ale poslali mě pryč. Po anabázích s několika dalšími bankami jsem zavolala na zprostředkovatelský inzerát,“ říká. Jenže za své peníze slibovaných padesát tisíc už neviděla...
Policie přiznává, že se podobné případy v poslední době množí. Často jde ale o legální záležitost. „Lidé v zoufalé situaci uzavřou smlouvu o zprostředkování a za to předem zaplatí peníze. Zprostředkovatelé, kteří slibují peníze i v případě špatné bonity klienta, mu nakonec řeknou, že se to nepovedlo,“ uvedl Pavel Průša, detektiv hospodářské kriminálky.
Časté jsou ale i vyloženě kriminální případy, kdy podvodníci oberou důvěřivce o mnohem větší částky. „Před časem kolegové obvinili muže, který v Brně a okolí z lidí podobným způsobem vylákal téměř půl milionu korun,“ říká Průša.
Banky zpřísnily půjčky...
Podle kriminální policie se množí případy podvodníků, kteří se snaží vydělat na zpřísněném přístupu bank ke klientům po finanční krizi. „Spolu s kolegy v posledních měsících evidujeme zvýšený počet podvodů kolem poskytování nebankovních půjček. Přesné statistiky této činnosti nejsou známé, protože se vedou většinou v kategorii podvod. Může za tím být i přísnější prověřování ze strany bank,“ uvedl kriminalista Pavel Průša.
Tuzemské bankovní domy i společnosti zabývající se poskytováním spotřebitelských úvěrů, jako je například Cetelem, ale uvádějí, že svá kritéria pro posuzování bonity klientů neměnily. Například Tomáš Kofroň z Raiffeisenbank uvedl, že jeho banka kritéria pro posouzení jednotlivých žadatelů nezpřísňovala. „Máme dlouhodobě nastavené požadavky. Každý žadatel je podobně jako v jiných bankách prověřován v registru dlužníků a v bankovním registru. Po klientovi v případě spotřebitelského úvěru chceme potvrzení o zaměstnání a v případě podnikatele i poslední daňové přiznání,“ uvedl Kofroň.
Problém pro lidi s nízkými příjmy
Doplnil však, že každá banka využívá svoje mechanismy. Prověřování podle něj může být po finanční krizi důslednější. „Do problémů, které popisujete, se nejčastěji dostanou lidé s nízkými příjmy, kteří jsou již zadlužení. Jejich žádosti nejsou úspěšné ani u splátkových společností,“ uvedl mluvčí Kofroň.
Martin Malý ze společnosti Cetelem, která v tuzemsku poskytuje spotřebitelské úvěry, sdělil, že případný klient musí projít podrobným sítem. „Každý případ se posuzuje jednotlivě. Samozřejmě, že když přijde někdo z ulice nebo nás žádá člověk, kterému jsme už v minulosti půjčili a neměli problémy, je to rozdíl,“ sdělil Malý.
Podle něj je problém především v chabé legislativě. „Když chce dneska někdo půjčovat peníze, nic mu v tom v podstatě nebrání. Když si budete chtít otevřít hospodu, budete muset mít pro tu živnost alespoň praxi. Stejně jako si my zjišťujeme informace o žadateli, měl by si i on zjistit, od koho si vlastně chce půjčit peníze,“ dodal Malý.
Analytik David Marek z Patria Finance míní, že fenomén předlužených lidí a na nich vydělávajících firem není nový. „Dokud bude dostatek, promiňte, hloupých lidí, kteří se nechají připravit o peníze, a dostatek vykutálených, kteří se o to budou pokoušet, tak se s tím budeme stále setkávat,“ doplnil Marek.
Diskuse
Vložte svůj dotaz